Kumu on Eesti Kunstimuuseumi peahoone ning suurim ja esinduslikem näitusepaik Eestis. Muuseumis saab ülevaate Eesti kunsti eri ajajärkudest – akadeemilisest stiilist modernismini, sovetpopist kaasaegse kunstini. Eraldi vaatamisväärsus on maja moodne arhitektuur.
Piletite müük lõpeb pool tundi enne muuseumi sulgemist.
Kadrioru kunstimuuseum on ainus varasemale Euroopa ja Vene kunstile pühendatud muuseum Eestis. Vanade meistrite teoste mõtestamine on ka näituste ja haridusprogrammide fookuses. Muuseum asub Kadriorus, Vene tsaari Peeter I jaoks ehitatud barokklossis.
Kadriorus asuv Mikkeli muuseum on pühendatud erakollektsioonide ja kunstikogumise tutvustamisele. Muuseumi püsiväljapaneku moodustab Johannes Mikkeli kogu, vahetuvad näitused toovad publiku ette tänapäevaseid ja ajaloolisi erakollektsioone.
Tallinna vanalinnas asuv Niguliste muuseum on üks väheseid Põhja-Euroopa muuseume, mis paikneb endises sakraalhoones, võimaldades keskaegset ja varauusaegset kirikukunsti esitleda ajaloolises keskkonnas. Muuseumis on hoiul Eesti kõige väärtuslikum ja suurem kirikukunstikogu.
Tallinna vanalinnas asuva Adamson-Ericu muuseumi püsiekspositsioon annab ülevaate ühe mitmekülgsema eesti kunstniku Adamson-Ericu (1902‒1968) loomingust. Lisaks toimub aastas kaks kuni kolm vahetuvat näitust erinevatel teemadel.
Lühituurid näitustel
Avatud on püsiekspositsioon
Muuseumiööl kl 18–23 on loss külastajatele suletud, v.a eripiletiga tuuril osalejad. Muuseumiööl toimub pargis 4 tasuta ekskursiooni.
Liina Lukas on Tartu Ülikooli võrdleva kirjandusteaduse professor, samuti Eesti Võrdleva Kirjandusteaduse Assotsiatsiooni ja Eesti Goethe-Seltsi esimees.
‘Karoliina Kreintaal, Lee Taul, Kairi Leivo
Ode Pürgi kooridirigeerimise eriala kontserteksam
Avastada saab viit erinevat näitust alates Eesti kunsti varamust kuni Itaalia transavangardini ning tegevusi toimub nii suurtele kui ka väikestele.
Kammerkoor Stella Maris (Pariis) ja Vanalinna segakoor (Tallinn)
Mais suundub sari „Jagatud kogemused“ näitusele „Elisarion. Elisàr von Kupffer ja Jaanus Samma“.
Loeng Eesti karikatuuri algusaastakümnetest täiendab prantsuse karikaturisti H. Daumier’ näitust.